KURZUS: Rendszerelemzés

MODUL: VI. modul: A rendszerek általános elemzési módszerei

11. lecke: A fekete doboz és a modell módszer

| Tanulási útmutató
Ebben a leckében megismeri, hogy mire alkalmas a feketedoboz módszer a rendszerek elemzésénél, alkalmazásának mechanizmusát, a vizsgált objektumok osztályait, jellemzőit. Betekintést kap, hogy mire alkalmas a modell módszer rendszerek elemzésénél.
Tevékenység
Olvassa el figyelmesen a leckéhez tartozó (a jegyzet 101-108. oldalán található) tananyagot. Ismerje és tudja értelmezni a leckéhez tartozó fontos fogalmakat, összefüggéseket: feketedoboz módszer alkalmazásának lényege, indokai emlékezet nélküli objektumok; statikus, dinamikus, valószínűségi, determinisztikus emlékezettel rendelkező objektumok, belső képpel rendelkező objektumok, modell módszer alkalmazása.
Követelmények
Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
választ adni, hogy mire alkalmas a feketedoboz módszer rendszerek elemzésénél? meghatározni a feketedoboz módszer alkalmazásának mechanizmusát, választ adni arra, hogy mely esetekben indokolt a feketedoboz módszer alkalmazása a részrendszerek vizsgálatánál? megnevezni az emlékezet nélküli rendszerösszetevők (objektumok) tulajdonságait. megnevezni az emlékezettel rendelkező rendszerösszetevők (objektumok) tulajdonságait. megnevezni a belső képpel rendelkező rendszerösszetevők (objektumok) tulajdonságait. választ adni arra, hogy mire alkalmas a modell módszer rendszerek elemzésénél?

| Önellenőrző és modulzáró kérdések
1. Mikor indokolt a feketedoboz módszerének alkalmazása? Jelölje meg a helyes válaszokat!
| Akkor, ha a vizsgálandó objektum belső felépítése az aktuális ismereteink alapján nem tárható fel.
| Akkor, ha a vizsgálandó objektumot részeire tovább bontani nem tudjuk, viszont a vizsgálat célja szempontjából fontos az adott objektum működési mechanizmusának részletes ismerete.
| Akkor, ha megismerhető lenne a vizsgált objektum belső struktúrája, azonban az a vizsgálati cél szempontjából nem lényeges.
| Akkor, ha nem ismertek a bemeneti jelek és a kimeneti függvények birtokában sem tudunk következtetéseket levonni a vizsgált objektum viselkedéséről.
2. Minek nevezzük az emlékezet nélküli objektumra jellemző tulajdonságot? vi = gi (ui)
| determinisztikusnak
| statikusnak,
| dinamikusnak
| sztochasztikusnak
3. Mi jellemző az emlékezettel rendelkező objektumok viselkedésére?
| Kimeneti függvényük megadható egyetlen aktuális bemenő jel segítségével, mert az objektum korábbi bemenő jelei nem befolyásolják az aktuális kimenetét.
| Statikus esetben kimeneti függvényük nem adható meg egyetlen aktuális bemenő jel segítségével, mert az objektum korábbi bemenő jelei befolyásolják az aktuális kimenetét.
| Dinamikus esetben kimeneti függvényük nem adható meg egyetlen aktuális bemenő jel segítségével, mert az objektum korábbi bemenő jelei befolyásolják az aktuális kimenetét.
| Kimeneti függvényük nem adható meg - sem statikus, sem dinamikus esetben - egyetlen aktuális bemenő jel segítségével, mivel az objektum korábbi bemenő jelei is befolyásolják az aktuális kimenetét.
4. Melyik objektum viselkedik az alábbi tulajdonsággal? "egy ideig determinisztikus vagy sztochasztikus jelleggel reagálnak a bemenő jelekre előállítva ezzel "szabályos" kimeneteiket, majd hirtelen megváltoztatják kimeneti függvényeiket és úgy viselkednek, mintha egészen új objektumok lennének."
| emlékezet nélküli statikus objektumok,
| emlékezet nélküli determinisztikus objektumok,
| emlékezettel rendelkező objektumok,
| Belső képpel rendelkező objektumok.
5. A modell módszerre vonatkozóan, az alábbi állítások közül melyik igaz melyik hamis?
Az egyszerű rendszerek viselkedésének hatékonyságát javító struktúraváltoztatások és lehetséges működési körülmény változtatások kijelölésére, megalapozására szolgál. |
A modell módszer alkalmazásánál egyfelől ismernünk kell a vizsgált rendszer struktúráját, másrészt pedig a vizsgálatot nem magán a bonyolult rendszeren, hanem az azt helyettesítő modellen hajtjuk végre. |
A modell kísérletek olyan célirányos beavatkozásokat jelentenek a modell működésébe, amelyek nem változtatják meg annak struktúráját és működési körülményeit, vagyis a leképezett valóságos rendszer meglevő struktúrájával és működési viszonyaival azonos feltételek között tanulmányozzák a modell viselkedését. |