KURZUS: Rendszerelemzés

MODUL: II. modul: A rendszerkutatás általános kérdései

II. modulzáró feladatok

| 1. Hogyan juthatunk el az általános rendszerelmélethez?
| Adott tudományterületben felbukkanó jelenségek általános ismérvek szerinti domináns modelljének előállításával
| A funkcionális egységek szerveződésének olyan rendezésével, amelyekhez már egyesített absztrakt modelleket lehet előállítani.
| Számos, különböző tudományágban felbukkanó jelenségeket kiemelve megkíséreljük a szóban forgó jelenségek szempontjából releváns általános (egyesített) elméleti modellek megalkotását.
1 pont
2. Egészítse ki az egyesített elméletek alábbi meghatározást, a megfelelő fogalom betűjelével! Egyetemesen jellemző jelenség a(z) , szinte minden tudományterület sajátja. Elemi esetben egyváltozós függvényekkel írható le. Bonyolultabb esetekben a struktúraanalízis módszerei alkalmazhatók. a) populációk elemszáma b) kommunikáció és információ c) egyensúly d) növekedés 1 pont
3. Az alábbi meghatározás a hierarchikus modellek egyik szintjét jellemzi. Jelölje meg a rendszerszintre jellemző megállapításokat! Előre determinált, szükségszerű mozgások jellemzik.
| Dinamikus rendszerek
| irányított rendszerek
| reflektív rendszerek
| társadalmi rendszerek
| Állati szint
| Genetikai szint
| Statikus szint
| Nagyszervezettségű rendszerek szintje
| Tanuló automaták szintje
| Automaták szintje
| Óraművek szintje
1 pont
4. Az alábbiak közül melyik nem jellemzi a rendszerszemléletű megközelítést!
| felismeri a vizsgált rendszer összefüggéseit egy magasabb hierarchia-szintű rendszerrel,
| felismeri az egyesített elmélet alapján, hogy az alkalmazott vizsgálati szempontok és metodikák egyeztetésére nincs szükség az egyes tudományágak (szakterületek) között,
| felismeri az anyagi világ komplexitását, a tudományágak közötti (feletti) alaptörvények érvényesülését,
| felismeri a speciális törvények alaptörvényekből való levezethetőségét, ezen belül a hasonlóság és különbözőség ismérveinek szerepét.
1 pont
5. Egészítse ki az alábbi meghatározást a megfelelő fogalom betűjelével! "A rendszereknél a rendszer egészének tulajdonságai lényegében egybeesnek egyes elemei tulajdonságainak összegével." a) dinamikus b) tárgyi c) aktív d) totális e) szummatív f) determinisztikus 1 pont
6. Az alábbiak közül melyik meghatározás igaz, melyik hamis?
A rendszertechnika a gyakorlat nyelvén azt fejezi ki, hogy egy adott beavatkozás szükségességét, eredményességét, kölcsönhatásait nem közvetlenül a beavatkozás tárgyában, hanem annak tágabb rendszereiben szükséges vizsgálni. |
A rendszertechnika gyakorlati módszerek és eljárások összessége bonyolult rendszerek megfogalmazásához és elemzéséhez, megtervezéséhez és megvalósításához, működtetéséhez és fenntartásához, ill. megszüntetéséhez az általános rendszerelméleti ismeretek alapján. |
A rendszeranalízis fogalma alá sorolhatók mindazon módszerek és eljárások, amelyek növelik a döntésekben az objektivitást, figyelembe veszik a döntési változatok következményeit (térben és időben a távolabbi hatásokat is) és elősegítik a meghatározott szempontok szerinti optimális döntési változat kiválasztását. |
1 pont
7. Az alábbiak közül mely tevékenységek nem tartoznak a rendszerelemzési eljárásokhoz?
| leírják a vizsgált rendszert,
| cselekvési tervet készítenek,
| értékelik a rendszer lehetséges állapotait,
| elkészítik a jövőbeli környezeti állapotok prognózisát,
| elkészítik a rendszer létrehozásának/üzemeltetésének tervváltozatait
| döntéssel kiválasztják a megvalósítandó változatot,
1 pont
8. Az alábbi rendszerjellemző melyik rendszercsoporthoz tartozik? "Elemei kölcsönhatásaiból új, integratív tulajdonságok keletkeznek."
| szummatív
| statikus
| dinamikus
| totális
| nem működő rendszerek
| passzívan működő rendszerek,
| aktívan működő rendszerek.
1 pont
9. Jelölje meg a helyes állításokat!
| A nyílt rendszerekre jellemző, hogy magukra hagyva mindenképpen statikus egyensúlyi állapotukba mennek át.
| A zárt rendszerekre jellemző, hogy környezetével nem cserél anyagot.
| A nyílt rendszerekre jellemző, hogy csak meghatározott feltételek mellett mennek át dinamikus egyensúlyi állapotaikba.
| A nem célratörő rendszerekre jellemző, hogy a rendszer működése során meghatározható olyan kitüntetett állapot, amelynek elérése kívánatos lenne.
| A koncentrált paraméterű rendszerekre jellemző, hogy viselkedésüket idő- és hely-koordinátákkal (parciális differenciált egyenletekkel) lehet leírni.
1 pont
10. Az alábbi állítások közül melyik igaz melyik hamis?
A határozott rendszer elemei közötti kapcsolatok determinisztikusan megszabottak, de a pillanatnyi állapota és a bemenetei ismeretében kimenetei egyértelműen nem megadhatók. |
A határozatlan rendszer elemei közötti kapcsolatok sztochasztikusan meg-szabottak, ennek következtében pillanatnyi állapota és a bemenetei ismeretében következő állapota és kimenetei csupán valószínűsíthetők. |
A meghatározhatatlan rendszert (nagyszámú) elemei összetételének és kapcsolatainak állandó, (gyors és bonyolult) dinamikus változásai következtében a gyakorlat számára kellő pontossággal nem lehet leírni. |
Önszervező rendszerre is jellemző, hogy a rendszerben alkalmazott transzformációs szabályokat, algoritmusokat képes önmaga megválasztani. |
Önszabályozó rendszerre jellemző, hogy képes a rendszer célját és struktúráját is önmaga megváltoztatni. |
1 pont
11. Az alábbi meghatározások közül jelölje meg azt, amelyik az anyagi modelleken belül a kibernetikai modelleket jellemzi!
| A vizsgálni kívánt rendszer térbeli viszonyait és az ebből eredő makroszkopikus tulajdonságait reprodukálják
| A folyamatok dinamikáját reprodukálják, ezekre a modellekre általában az a jellemző, hogy egy adott mozgásformához tartozó rendszer jelenségeit egy más mozgásformához tartozó objektum jelenségeivel reprezentálják.
| A rendszer állapotváltozásainak sorozatát (folyamatainak dinamikáját) reprodukálják, ezekre a modellekre az a jellemző, hogy fizikai természetük azonos a helyettesített rendszer fizikai természetével, materiálisan azonban elemei általában eltérnek a valós rendszer elemeitől.
| A modellek nem feltétlenül őrzik meg a modellezett folyamatok strukturális sajátosságait, mivel csupán a viselkedésnek, vagy annak eredményeinek formáit reprodukálják.
1 pont
12. Mi jellemzi szubsztanciális modelleket?
| Azt a célt szolgálják, hogy a bemutatni kívánt rendszert helyettesítsék olyan megismerési folyamatokban, amelyeknél a demonstrálni kívánt tulajdonságoknak az eredeti rendszeren való bemutatása nem lehetséges, vagy nem célszerű.
| A modellben a jelkonfigurációk, mint információhordozók kerülnek alkalmazásra, így ezek makroszkopikus tulajdonságai a helyettesített objektummal való kapcsolatuk viszonylatában teljesen közömbösek.
| A modellek olyan probléma-megoldási alternatívákat keresnek, amelyek bizonyos rendszerösszetevők lényegi tulajdonságaiból eredő, de eddig fel nem használt tulajdonságait bekapcsolva a rendszerbe, illetve a rendszer bizonyos elemeit kicserélve, annak működési hatékonysága növelhető.
| A modellre jellemző, hogy a rendszernek a környezettel fennálló kapcsolatait változónak (paraméternek) tekintik az adott vizsgálatra vonatkozóan.
1 pont